Золотий знак «За заслуги перед містом Віднем»d
Медаль Ісаака Ньютона (2008)
King Faisal International Prize in Scienced (2005)
медаль Вільгельма Екснера (2005)
премія Вольфа з фізики (2010)
почесний доктор Гумбольдського університету в Берлініd (2005)
Lorenz Oken Medald (2004)
Wolfgang Paul Lectured (2007)
Honorary doctor of the University of Gdańskd
член Американського фізичного товариства[d]
Наукова премія міста Віденьd (2000)
Urania Medald (2013)
Kardinal-Innitzer-Preisd
Почесний доктор Інсбруцького університетуd (2022)
Thomson Reuters Citation Laureates (2011)
Johannes Kepler Awardd
член Американської асоціації сприяння розвитку наукиd (2012)
почесний громадянин Відняd (2024)
Антон Цайлінґер (нар. 20 травня 1945, Рід-ім-Іннкрайс, Австрія) — австрійський квантовий фізик, дослідник фундаментальних аспектів та застосувань квантової телепортації. Професор Віденського університету. Отримав одну третину Нобелівської премії з фізики 2022 року разом з Аленом Аспе та Джоном Клаузером «за експерименти із заплутаними фотонами, встановлення порушення нерівностей Белла та новаторство квантової інформаційної науки».[4]
Навчався у Віденському університеті, у якому також здобув докторський ступінь під науковим керівництвом Гельмута Рауха. В 1979 габілітувався в Технічному університеті Відня. Займав тимчасові наукові посади в Массачусетському технологічному інституті, Гумбольдтському університеті Берліна, Оксфордському університеті та Колеж де Франс.
1990 року став ординарним професором Інсбрукського університету і головою Інституту експериментальної фізики. Від 1999 призначений професором Віденського університету, де був також деканом фізичного факультету від 2006 до 2009.
Член Австрійської академії наук, а від 1 липня 2013 року її президент.
Антон Цайлінґер відомий передовсім своїми експериментами з квантової телепортації. Займається також застосуваннями квантової фізики, зокрема квантовою інформацією.
Початково Цайлінґер займався нейтронною інтерферометрією. Йому вдався експериментальний доказ зміни знаку частинки зі спіном 1/2. Цей ефект важливий для багатьох протоколів квантової інформації. Антон Цейлінґер продемонстрував квантовомеханічну інтерференцію на великих молекулах фулерену.
Астероїд 48481 названий на честь Цайлінґера.
Lokasi Pengunjung: 18.116.43.95