Geležinkeliai ir plentai į Portlandą, Bilingsą, yra tarptautinis oro uostas. Spalvotoji metalurgija, medienos apdirbimo, maisto, chemijos (plastikų), plaušienos ir popieriaus pramonė, elektros įrenginių gamyba. Miesto apylinkėse auginami vynmedžiai, kertamas miškas, kasamas auksas, sidabras, urano, vario rūdos. Spokano apylinkėse veikia karinių oro pajėgų bazė.[3]
Veikia 1887 m. įkurtas Gonzagos universitetas, JAV šiaurės vakarų, automobilių, vaikų ir kiti muziejai, teatrai, simfoninis, džiazo orkestrai.
1810 m. traperiai įkūrė prekybinį postą prie Spokano upės. Gyvenvietė įkurta 1872 m. ir vadinta Spokan Folsu (pagal indėnus spokanus). Pradėjo augti, kuomet atitiestas Šiaurės vakarų geležinkelis. Tapo svarbiu mineralų eksporto centru (į čia gabenti kroviniai iš Aidaho, Montanos, šiaurės rytų Oregono, rytų Vašingtono). Nuo 1879 m. – apygardos centras, nuo 1881 m. – miestas. 1889 m. beveik visas miestas sudegė gaisre. 1900 m. atstatytas ir pervadintas Spokanu.
Miestui būdingas žemyninis klimatas. Vasaros sausos, žiemą iškrenta daug sniego.
Demografija
2022 m. Amerikos bendruomenės tyrimo duomenimis, mieste gyvena 230 176 gyventojai 101 130 namų ūkiuose.[7][8]Gyventojų tankis 1292,5 gyventojai kvadratiniam kilometrui. Rasinė sudėtis: 80,7 % – baltieji, 2,9 % – kitos rasės, 2,5 % – juodaodžiai arba afroamerikiečiai, 2,0 % – azijiečiai, 0,8 % – indėnai arba Aliaskos vietiniai gyventojai ir 0,5 % – vietiniai Havajų ir kitų Ramiojo vandenyno salų gyventojai, o 10,5 % – mišrios kilmės.[7]
Transportas
Spokano tarptautinis oro uostas antras pagal dydį Vašingtono valstijoje. Tai pagrindinis komercinis oro uostas Spokane, rytiniame Vašingtone ir šiauriniame Aidahe. Nutolęs nuo miesto centro 8 km į vakarus (maždaug 10 min kelio automobiliu) ir užima 19,42 km2.